|
Dersom du mener alle ledd mellom produsent og forbruker er kun er fordyrende og uten verdi må vel se for deg en verden hvor hver husstand reiser til melkebonden for å kjøpe melk, en annen bonde for å kjøpe egg, bakeren for brød, etc. ?Vi har altså et system der noen få mennesker bruker milliarder og tjener enda fler milliarder på å være dørvakt mellom de som lager maten og de som spiser den. Uten egentlig å produsere mat eller noe som helst annet av egenverdi.
Ganske sprøtt egentlig. Man er kun et fordyrende mellomledd og har klart kunsten å gjøre seg både uunnværlig (?) og uangripelig.
Zoomer man litt ut er det jo helsprøtt egentlig.
Vi ble jo i sin tid fortalt at det i alle fall ikke er hos Tine prisen på melk hopper oppover fra råvareprisen.Altså underforstått at Tine ikke har noen kostnader som skal dekkes inn over forskjellen på inn- og utpris, ingen i Tine får lønn og Tine ikke har som mål å gå med overskudd. Det ville i såfall være eneste situasjon der Tine ikke påvirker prisen fra bonde til kunde.Dersom du mener alle ledd mellom produsent og forbruker er kun er fordyrende og uten verdi må vel se for deg en verden hvor hver husstand reiser til melkebonden for å kjøpe melk, en annen bonde for å kjøpe egg, bakeren for brød, etc. ?
Alternativt kan du prøve å sette opp et distribusjonssystem som er mer effektivt og billigere enn hva hhv. ASKO, COOP Distribusjon og Reitan Distribusjon er.
Lykke til!
Som nevnt, det er et lite industrielt mirakel at en Grandiosa kan selges i butikk for 29,90. Den er lagd av råvarer fra norsk jordbruk, kjøtt, ost og mel. Volumet tilsvarer noen hundre norske gårdsbruk som bare produserer råvarer til den. Det er flere tusen kyr som melkes for å lage osten. Produksjonen ligger på Stranda på Sunnmøre, i det argeste nynorskdistriktet. På en eller annen måte kommer råvarene dit og det ferdige produktet går i ubrutt frysekjede derfra til butikker over hele landet, via kjedenes logistikkorganisasjoner.Dersom du mener alle ledd mellom produsent og forbruker er kun er fordyrende og uten verdi må vel se for deg en verden hvor hver husstand reiser til melkebonden for å kjøpe melk, en annen bonde for å kjøpe egg, bakeren for brød, etc. ?
Alternativt kan du prøve å sette opp et distribusjonssystem som er mer effektivt og billigere enn hva hhv. ASKO, COOP Distribusjon og Reitan Distribusjon er.
Lykke til!
Hvorfor det, egentlig? Det ville garantert gitt færre profilerte matvarebaroner, men det er ingen naturlov som tilsier at ting ville blitt billigere bare fordi det var fordelt på flere enheter. Snarere tvert imot om jeg skulle tippe.Man kunne tenke seg en annen modell der butikkleddet var mye mer anonymt og generisk enn nå. Det ville gi billigere mat og bedre utvalg.
Det ville vært færre enheter (utsalgssteder) enn nå. Produsentene ville gått sammen om rasjonelle transportsystemer og konkurransen mellom leverandørene ville skjedd på pris i butikkene. Mange milliarder spart i reklame, unødvendige butikker og utbyttefest.Hvorfor det, egentlig? Det ville garantert gitt færre profilerte matvarebaroner, men det er ingen naturlov som tilsier at ting ville blitt billigere bare fordi det var fordelt på flere enheter. Snarere tvert imot om jeg skulle tippe.
Jeg var noen ganger innom butikken til kona til Fela i Oslo (Mølleren Sylvia). Det var fint det og masse snadder. Men billig var det på ingen måte og regnskapet tilsier at det er tatt ut en ganske moderat lønn og knapt noe overskudd etterpå.Varekostnaden ser ut til å være ca 60% av salgsverdien.
Mølleren Sylvia er nok ikke veien å gå for bred distribusjon av landbruksprodukter til et stort marked. Skal millioner av mennesker mates jevnlig, i henhold til behov, trenger man store logistikksystemer. Min kone er ganske forarget på dem som mener at kjedene får for mye betalt, siden hun er i stand til å reflektere over kostnadene forbundet med distribusjon av mat i et land som dekker distansen Roma-Oslo. Og når folk flest ikke verdsetter kvaliteten på maten, blir det lavest mulig pris som dikterer, og det legger stort press på alle ledd.Hvorfor det, egentlig? Det ville garantert gitt færre profilerte matvarebaroner, men det er ingen naturlov som tilsier at ting ville blitt billigere bare fordi det var fordelt på flere enheter. Snarere tvert imot om jeg skulle tippe.
Jeg var noen ganger innom butikken til kona til Fela i Oslo (Mølleren Sylvia). Det var fint det og masse snadder. Men billig var det på ingen måte og regnskapet tilsier at det er tatt ut en ganske moderat lønn og knapt noe overskudd etterpå.Varekostnaden ser ut til å være ca 60% av salgsverdien.
Det er vel også et under at en vare som koste kr. 60 og leddene tjene bare bittelitt på den nå kan selges til halv pris og leddene fremdeles tjener bittelitt.Som nevnt, det er et lite industrielt mirakel at en Grandiosa kan selges i butikk for 29,90. Den er lagd av råvarer fra norsk jordbruk, kjøtt, ost og mel. Volumet tilsvarer noen hundre norske gårdsbruk som bare produserer råvarer til den. Det er flere tusen kyr som melkes for å lage osten. Produksjonen ligger på Stranda på Sunnmøre, i det argeste nynorskdistriktet. På en eller annen måte kommer råvarene dit og det ferdige produktet går i ubrutt frysekjede derfra til butikker over hele landet, via kjedenes logistikkorganisasjoner.
Man kan si mye om norsk landbruk, matvareproduksjon og dagligvarekjeder, men det er ikke mye som sløses bort på veien der. Det er bare å ønske lykke til, ja.
![]()
Fikk garantier fra Dale – satser 500 mill.
Orkla skal investere 500 millioner kroner de neste fem årene i pizza- produksjonen på Sunnmøre.www.nationen.no
Rimelig sikker på de går med underskudd på Grandis så lenge dette stuntet pågår. Norsk dagligvare har vel eksempelvis solgt bleier med underskudd i alle år siden det blir brukt som lokkeprodukt - ditto når det selges "marsipan"griser og "surkål" til omtrent ingen penger før jul. Da vi drev med slikt - altså bleiebarn - var bleier betydelig dyrere i Sverige og det at polakker visstnok hamstret bleier i Norge og tok med seg hjem bør muligens også tolkes som et tegn.Det er vel også et under at en vare som koste kr. 60 og leddene tjene bare bittelitt på den nå kan selges til halv pris og leddene fremdeles tjener bittelitt.
Nei, dette er ikke spesielt unikt for Norge. Men det er stor forskjell på matkultur, så butikkene har et annet utvalg og mer lokale produkter. Tror f.eks ikke det er marked for å ha en Jamon stasjon på rema hvor det står 4 stykker å skjærer skinke for hånd.^ Eg liker ikkje eigentleg den typen argumentasjon, men finst det eigentleg land i, tja, Europa, der det er mindre kjededrift enn her?
Dei gongane eg har reist utanlands dei, tja, siste 20 åra har inntrykket mitt vore at det dominerande biletet er at butikkane tilhøyrer 3-4 kjeder i kvart land. Så er dei sjølvsagt i større eller mindre grad utfordra av spesialbutikkar, og torgsal. Altså: Daglegvaresektoren er meir total her i landet.
Jeg leste et sted (finner det ikke) at Norge er det landet i Europa som har den største andelen av matvarehandel samlet få og store kjeder. Jeg har også vært i mye i land rundt middelhavet. Aller mest i Italia, av butikkjeder er det mange forskjellige av. Du finner f.eks ikke de samme i Nord og Sør. Joda du finner de store på kjøpesentrene. Var inne i en enorm Carrefour, ferskvaredisken var over 50m lang. Utvalg !!!!!!!^ Eg liker ikkje eigentleg den typen argumentasjon, men finst det eigentleg land i, tja, Europa, der det er mindre kjededrift enn her?
Dei gongane eg har reist utanlands dei, tja, siste 20 åra har inntrykket mitt vore at det dominerande biletet er at butikkane tilhøyrer 3-4 kjeder i kvart land. Så er dei sjølvsagt i større eller mindre grad utfordra av spesialbutikkar, og torgsal. Altså: Daglegvaresektoren er meir total her i landet.
Det er kun 6 byer i Norge som er større enn 100k innbyggere.I en by jeg kjenner godt (ca 1oo tusen innb.) <klippe, klippe>
Spesialbutikk ? Det er en tripperia der. De selger kun kumage !
Hvordan er slikt mulig.
Jeg kan omtrent garantere at dersom det i det ganske land fantes et reelt marked for fjongere produkter med høyere marginer så ville de norske kjedene også solgt det. Det kjipeste man kan konkurrere på er tross alt pris med mindre man har betydelig lavere kostnader enn konkurrentene (dette er visstnok strategien til tyske Aldi).Jeg leste et sted (finner det ikke) at Norge er det landet i Europa som har den største andelen av matvarehandel samlet få og store kjeder. Jeg har også vært i mye i land rundt middelhavet. Aller mest i Italia, av butikkjeder er det mange forskjellige av. Du finner f.eks ikke de samme i Nord og Sør. Joda du finner de store på kjøpesentrene. Var inne i en enorm Carrefour, ferskvaredisken var over 50m lang. Utvalg !!!!!!!
Ja, utan tvil har norske matvarebutikkar trist utval og etterspurnaden etter noko med tilnærma smak må vera fråverande. Utan tvil har det med å gjera at vi manglar matkultur i kvardagen, og at middagen helst skal lagast og etast mellom klokka halv fem og fem - søtt, salt og sterkt er dei tre smakskategoriane vi navigerer etter, og teksturen skal helst vera ikkje-eksisterande.Jo, fordi de har MATKULTUR i blodet. Nordmenn flest er i den andre enden av skalaen. Vi får de butikkene og det tilbudet vi vil ha! Vi er et lett bytte.
Har vel nevnt det før. Hadde litt å gjøre med styreledelsen i Norgesgruppen, som lo godt da ICA/Ahold skulle etablere seg i Norge og satse på et "uutforsket potensiale: kvalitetsbevisste kunder".Jeg kan omtrent garantere at dersom det i det ganske land fantes et reelt marked for fjongere produkter med høyere marginer så ville de norske kjedene også solgt det. Det kjipeste man kan konkurrere på er tross alt pris med mindre man har betydelig lavere kostnader enn konkurrentene (dette er visstnok strategien til tyske Aldi).
Ditto med små, søte lokalbutikker. Det er garantert en avgrunn mellom hvor mange som sier de vil ha slike og hvor mange som faktisk handler der, det ser man også i den generelle varehandelen, man kan stort sett finne samme varene rimeligere på en eller annen nettbutikk som har større volumer og lavere overhead og da blir det fort der man handler.
Selv i Oslo, som har nesten 15% av Norges befolkning og til dels betydelig kjøpekraft finnes det relativt få butikker som har betydelig bedre utvalg enn normalen og heller ikke allverdens med uavhengige spesialforretninger. Jeg bor i bydel Nordstrand, der er det ca 55.000 innbyggere og vi har Jacob's på Holtet (nå midlertidig stengt grunnet omfattende ombygging), en ganske nylig åpnet filial av Gutta på Haugen og så en italiensk spesialbutikk av nyere dato. Inntil for noen år siden fantes det også en fiskehandler her - dette altså i en bydel med god kjøpekraft og en befolkning større enn de fleste norske byer.
Husker første gang jeg besøkte Portugal. Ble stående å undres på supermarkede. Kø lapp for å kjøpe fisk mens kjøttdisken ble sporadisk besøkt. Inntrykket bekreftes fra sjømatnæringen:Utvalget av mat er elendig i Norge.
Se utvalget av fisk i min nærbutikk, dette har de alle dager.
Auchan
Mens Grandiosaen er på tilbud, og er i alle fall ikke noe ernæringsmessig mirakel.400 kr kiloen for sjømat legger vel en viss demper på kjøpelysten. I Norge er fisk luksusmat og priset deretter.
På samme måte som ernæringsprofessoren i artikkelen er jeg fortsatt ganske nysgjerrig på årsakene bak korrelasjonen mellom «ultraprosessering» og helse. Det er åpenbart noe der, men det er vanskelig å vite hvordan man best griper det an uten en forklaring på årsak og virkning. Er det visse tilsetningsstoffer, mekanisk bearbeiding som slår i stykker cellestrukturen, manglende fiberinnhold, stoffer fra emballasjen, eller noe helt annet?Mens Grandiosaen er på tilbud, og er i alle fall ikke noe ernæringsmessig mirakel.
Sant, så kanskje føre var prinsippet ikke ville være helt feil?På samme måte som ernæringsprofessoren i artikkelen er jeg fortsatt ganske nysgjerrig på årsakene bak korrelasjonen mellom «ultraprosessering» og helse. Det er åpenbart noe der, men det er vanskelig å vite hvordan man best griper det an uten en forklaring på årsak og virkning. Er det visse tilsetningsstoffer, mekanisk bearbeiding som slår i stykker cellestrukturen, manglende fiberinnhold, stoffer fra emballasjen, eller noe helt annet?
Vet ikke, men er rimelig trygg på at frossenpizza til 29.90 ikke gavner folkehelsen.Mulig, men føre var mot hva, eksakt? Er hjemmelaget pasta, pizza og pølse like ille som kjøpt? Er det forskjell mellom medisterkake og karbonade, alt annet likt? Blir brød usunt hvis det eltes for lenge, eller er det andelen grovt vs fint mel? Er E300 farlig hvis det står i en varedeklarasjon og kjempesunt når det finnes i et solbær eller i et kosttilskudd?